Vi begynder med at købe kaffemiljøer.
Man sælger som en sådan en udgangspunkt i
företaget, som
her.
som hvad, der være, sker, og koster knæ
med sin skulder.
Linen, som føreren holder i hånden, skal være
slap.
Under dette program her bliver der vist vendinger,
hvor hunden automatisk skal gå bagom føreren.
Der bliver vist variationer i hastighed, som løb
og almindelig gang og langsom gang.
Og stadig ser vi hunden følge føreren tæt
og opmærksomt.
Derefter viser vi vendinger.
Først en venstre vending og et stop, hvor
hunden omgående skal sætte sig.
Derefter en højre vending og igen et stop.
Og for at prøve hundens psyke, hvor der
er mange mennesker, går man derefter igennem en
gruppe af personer, som bevæger sig.
Hunden skal vende om personerne sammen med føreren
og stadig følge ham tæt.
Han må ikke blive distraheret af de personer,
der er der.
Og så laver man et stop inde i
gruppen, hvor hunden omgående skal sætte sig igen.
Dette program, vi har set her, har været
udført til relativt gode karakterer i det, man
formodentlig vil give et SG for det, altså
sadeleskole.
Ole Pris, hvem startede i sin tid Sjæfhundeklubben
i Roskilde?
Sjæfhundeklubben i Roskilde blev startet ud fra to
foreninger oprindeligt, nemlig to sjæfhundeklubber, der var i
Danmark i en kynologisk håndbrugshundeforening.
For ca.
20 år siden blev disse to landsdækkende foreninger
slået sammen.
Og samtidig blev lokalkredsen i Roskilde, kreds 4
for Sjæfhundeklubben i Danmark, oprettet.
Man kan ikke sige nogen enkelt person, der
startede det.
Det var flere personer, der var med i
det.
Dagemellem også folk, der kom fra det oprindelige
PH, altså politihundeforeningen.
Ole, man læser jo samme tider i dagbladene,
at sjæfhunde har bidt mennesker og foretaget ulykker.
Hvad siger du til det?
Ja, der er jo det ved det, at
når man skriver en stor overskrift og siger,
at en sjæfhund har bidt et barn, så
er der ligesom noget sensation i det.
Hvis det er en anden hund, der har
gjort det, så nævner man som regel ikke
hundens rase, så siger man bare, at en
hund har bidt.
Det er jo rigtigt, at der sker uheld.
Det gør der med alle hunderaser.
Man skal også huske på, at sjæfhunden er
måske en fjerdedel af alle de hunde, der
er i Danmark.
Det vil sige, at deres antal er meget
større, så muligheden for, at det sker for
sjæfhunden, er jo også større.
Men jeg tror ikke, at de hunde, man
har i dag, at chancen for, at en
sjæfhund gør skade på nogen måde, er større
end nogen anden hund, man har.
Kan man sammenligne jeres arbejde med politiets hunde?
Måske ikke helt, fordi vi kører jo primært
på, at lave sikre hunde.
Ja, det gør politiet også, men vi kører
efter et internationalt konkurrenceprogram, hvor man primært lærer
hunden at være utrolig lydig.
Man laver sporarbejde.
Man laver et stykke forsvarsarbejde.
Men der er det sådan, at når vi
lærer hundene, at de må tage fat i
en person, så er der altid med beskyttelsestøj
på.
Det er altid i et beskyttelsesærme.
Og det vil sige, at den dag, at
hunden måske står overfor en person, der ikke
har iklædt disse ting, der vil man være
rimelig sikker på, at den overhovedet ikke bider
manden.
De er vennet til, at der skal altså
være et beskyttelsesærme, før der må bides.
Og det er på kommandoen.
Har jeg aldrig været udsat for, at der
var nogle af jeres medlemmer, der misbrugte netop
det, at hunden har lært her i klubben?
Når vi starter det, vi kalder forsvarsarbejdet op,
så er det altid med nogle forklaringer om,
at det er her på træningspladsen, her i
klubbens residen.
Vi kender det også fra vores bærhjem, at
de vinduer, der vender ud over gaden, de
er mest eftertragtede.
Vi så det så tydeligt nok på Indiogarden
Præstegård, hvor man har bygget et pladehjem i
gønde naturomgivelser og med udsigt over grønne marker.
Det var et hjælp, der ikke sprog interesseret
i.
Før der blev opført et gymnasium på de
grønne marker, så var det lige pludselig den
side af pladehjemmet, der vandt ud mod gymnasiet,
der var eftertragtet.
De vil gerne se liv omkring sig, og
det er der måske ikke noget at sige
til.
Vi synes jo godt, at når det er
sådan, så kunne man lige så godt reservere
et vist antal bevægeligheder i bygningen, som ældreboliger,
og så meget mere, som at det er
der, at den gamle boligmasse ligger, med de
mange gange små lejligheder, som ville være vellegnede
til at indrette sig ældre og mindre.
Jeg ved som ikke, om jeg kan sige
ret meget mere om det.
Jo, jeg kan sige så meget, at med
indsyn til ældreboligers bevægelse, der er mange ældre,
som er utrygge ved at bo ved jorden,
og mange ældre, de er så bevægelseshæmmede, så
de kan ikke bo højreoppe.
Og der synes jeg egentlig godt, at man
kunne, når man byggede noget med elevator, så
kunne man godt reservere nogle lejligheder til ældre
der.
Hvis bare der ikke var, så var der
jo ikke noget på 10.
etage, som de boede.
Og man kunne også indrette, hvor man renoverer
gamle ejendomme, der kunne man også godt bruge
nogle af dem, som er ældreboliger, og så
meget mere, som at disse gamle lejligheder meget
ofte ligger i byen.
I det hele taget så har vi i
Råd for Rådten lagt meget vægt på valgfriheden.
Vi synes, det vil være rart, at gamle
mennesker i så høj grad som muligt kan
få lov at vælge deres bolige forhold, og
deres boligform.
De har gjort deres pligt tilværelse, og så
har de også fortjent, at det er rart,
når de bliver gamle.
Jeg har ikke mere.
Tak til Beg.
Jeg er sådan set meget enig i det,
Beg har sagt, men der skal nok siges
lidt omkring anvisningsretten, som Beg er inde på.
For det første så er det noget, der
ikke er enlig aftalt med boligselskaberne, men jeg
er enig med dig i de problemer, du
riser op omkring en anvisningsret.
Hvis man kører det i firkantet, så er
det jo som du siger, så kan man
komme i den situation om, at en lejlighed,
der er indrettet handicapvenlig, skal laves om, for
det var altså ikke nr.
6.
lejlighed, der udløste, at det skulle være en
kommunal anvisningsret i forhold til den lejlighed.
Det er sådan nogle ting, der i hvert
fald skal være på plads i forhold til,
men jeg er meget enig med dig i,
at det er et centralt punkt omkring anvisningsretten
om at få tilstrækket antallet af lejlighed.
Jeg ved ikke, om der er nogen af
jer andre, som vil kommentere rapporten?
Det vil jeg sandsynligvis gerne gøre, så den
rapport, den er udarbejdet i løbet af de
fire år, som arbejdsgruppen har bestået, under andre
nævninger.
Vi har da været ude at kigge på
mange forskellige plejehjem og boligkomplekser, både her i
Roskilde og i andre kommuner.
Det er en direktrapport, som der står både
nogle ønsker og måske også nogle krav til
socialudvalget her i Roskilde.
Vi har drøftet og pointeret her, at et
almindeligt krav for ældre mennesker, det må afgjort
være, at der er ejetålhjælp og bad i
deres lille bolig.
Nu har vi da hørt og læst, at
den ældre boligmærke, som er hensyn til Bankenivsboliger
her i Roskilde, er under udarbejdelse med disse
ting.
Ombygningen, blandt andet Harlsborg Plejehjem, og vi ser
da også frem til, at nede i Vestergade
vil der også komme store forbedringer og måske
oppe i Jernbanegade Vandtårnet.
Jeg ved ikke, om det er rigtigt, men
vi håber og synes, at det er menneskeret
for ældre mennesker, at de har disse ting.
Jeg kan kun bekræfte, det Søren Petersen siger
om, at vi i Socialudvalget har diskuteret en
plan omkring at beskætte for de kommende år
på ældreområdet.
Der er blandt andet fra 1987 om, at
en istandgørelse og nybygningen til Harlsborg Plejehjem, som
blev peget på, og at i de kommende
år istandsgørelser af nogle af vores utilsvarende pensionistboliger.
Vi har i Socialudvalget sat en ramme omkring
det her ældrepolitik og forbedringer af boligerne til
vores ældre medborgere i størrelse omkring 13 mio.
kroner om året i de kommende år indtil
1990.
Det er vel egentlig sådan, når det er
13 mio.
kroner om året, så er det væsentligt i
form af plejehjem, ikke?
Nej, det er en kombination af begge dele.
Det er helt klart om, at Roskilde Kommune
har et plejehjemsbehov, som vi ikke kan dække
i dag til fuldt ud.
Men omvendt har vi også nogle plejehjemspladser, der
er utidsvarende, der ikke opfylder det krav, som
I også stiller til boligen om, at man
har egen bad og toilet.
Det opfylder vores plejehjemspladser ikke, og det er
cirka en tredjedel.
Men dertil er det også, som I peger
på, at renovere vores ældre pensionistboliger og altså
ordentlige boliger.
Men jeg er meget enig i reportens konklusion
omkring det, som Poul Beck startede med at
sige.
Det, vi skal gøre, det er, at vi
skal tænke os om, når vi bygger nybyggeri,
om vi generelt skal sige om, at alle
lejligheder opfylder de krav, der kan stilles til
ældre og til handikappet.
Det er jo der, at det samfundsmæssige er
den billigste løsning, hvis man tager højde fra
de her ting allerede i præsentering af nybyggeri.
Og det er jo også det, lovgivningen giver
mulighed for, eller retter sagt en pålægge om,
at man skal tage udtryk til, at det
skal bebo sig af ældre og handikappede.
Ja, Sten?
Jeg vil godt lige spørge dig.
Tilbage til det sidste med indretning af pensionistboliger
i Roskilde Boligselskabs byggeri.
Hvor stort omfang er I klar over?
Hvor stort omfang må man først bygge op,
rive ned og så bygge op igen?
Er det noget, der tit forekom?
Nej, altså det har forekommet, på en væk
pege på, at det er fuldstændig tåbeligt at
foretage noget sådan, og det er vi enige
i.
Det har forekommet, at vi måtte gøre noget
sådan, fordi at vi i det øjeblik, der
sker en ændring, så skal Roskilde kommunens få
ordner på, at vi vil generet etablere den
lejlighed, som eventuelt er ændret med i badeværelset
og køkkenet, og det er som regel der,
det forekom.
Men altså, det er ikke i masser af
tilfælde, det er og har været forekommet.
Man skal også se det, som Poul Becker
også er inde på, at nu kommer det
der med, at vi skal have tilbudt hver
6.
lejlighed.
Det har ikke været tilfældet tidligere.
Der har ikke været en lovgivning, der gav
os mulighed for, at vi kunne få en
anvisningsragt til de her lejligheder.
Skal det forstås, at de lejligheder, der så
engang er ændret, de får overbrudet videre i
systemet som pensionistlejlighed eller som ældreboliger, hvad vi
kan kalde det.
Ja, det må vi sige.
Når de er ændret i handikapvægning, så må
vi have mulighed for at udleje dem igen
til handikap.
Så det vil sige, at der kommer en
ny ændring på det spørgsmål?
Ja, men vi må sige om, at det
er et meget firkantet sagt.
Som tider kan det jo være det om,
at når vi har en handikappede på ventelisten,
kørestolsbrugere, så er det jo ikke ser, at
vi lige har den førstgivende lejlighed, at det
så er en handikapvægne lejlighed.
Altså så kan det godt være om, at
ventetiden bliver for lang indtil der er en,
der bliver ledig af den art, at vi
må gå ind og foretage en ny.
Men altså, det er helt klart, at med
de ressourcer, økonomiske ressourcer, vi har, der må
man altså se på sådan nogle ting, så
det ikke er noget, at først vi ændrer,
og så laver om igen, og så måske
senere hen og ændre i en ny lejlighed.
Får jeg ikke lige også få dig til
at lave en prioritering på, hvad det er,
der skal laves for de 13 millioner her
til næste år?
Du har lavet Haraldsborg på næste års jernbækning,
der bønder på Haraldsborg i Jernbækningen.
Kan du lige give de andre?
Ja.
Renoveringer, udbygning af Haraldsborg og Klarhjem, det er
sat i beløb til 6,1 millioner kroner.
Så har vi noget med omsorgsvagt i hele
bankområdet, i Margrethegården.
Vi har lokalsenter på Astershjemmet.
Vi har vedligeholdelsespulje til Klarhjem, altså det var
det, jeg var inde på, om at de
dårlige værelser har vi en pulje på.
Vi skal have udvidet vores Døgnhjemmepleje.
Vi skal have udvidet vores havehjemsordning for pensionister.
Og på Bernadottegården skal vi have udvidet med
flere klarhjemspladser.
Jeg vil godt sige, så kommer yderligere ud
over de her ting, så kommer fra 1987
en bygning af de boliger, som gruppen her
peger på, i forbindelse med Bernadottegården, der vil
blive bygget i størrelsesåren cirka 55 ældrevælgende boliger
i forbindelse med Bernadottegården, altså den på den
grund, der ligger mod vest.
55.
Altså 55.
Nej, altså der er 60, der skal bo.
Der er 60 boliger, der skal bygges, hvor
de fem er ungdomsboliger, og de cirka fem
andre, de ligger i et niveau, som det
vil være forkert at kalde dem handicapvænlige, men
det bliver ældrevænlige boliger, måske nogle ældre, som
er mere mobile end kørselsbrugere.
Så er vi enige igen.
Det er godt, Kim.
Så det vil sige, at på boligområdet til
næste år i 87, der er det altså
Harkersborg, der står på tur med 6,1,
og det er Bernadottegården med opførelse af de
55 ældre boliger.
Ja.
Hvor mange flere boliger vil der så komme
i 87?
Ja, så kommer jo det, som man bækker
inde på, så er forhåbentlig den aftale i
stand med boligselskaberne om, at vi får anvisningsretten
til hver 6.
lejlighed.
Hvor mange vil det give?
Det skal pointeres op, at det er både
til dem, der er...
Det er altså ikke kun til ældre, men
det er også til folk, som er i
pludselig en kommende skilsmisse-situation, som står uden
tag over hovedet.
Den er så lidt svært at uddybe i
forhold til, hvad den er.
Fordi der er nok det politiske lidt uenighed
med boligselskabene.
For hvis vi tager det i forhold til
det antal, der bliver braflyttet for nuværende, så
vil det give omkring 1,5 hundrede boliger
om året.
Men det, boligselskaberne mener, der skal fortolkes hen,
det vil sige, det er altså nettotilgangen, fordi
der er jo en flytning internt for boligselskabene.
Og hvis det så er tilfældet, ja, så
er det kun i størrelsesorden ca.
1,900 om året.
Så det er ret så væsentligt i forhold
til, så der er i hvert fald lidt
uenighed omkring de her spørgsmål.
Men som sagt, så er det ikke endelig
politisk aftale endnu.
Der må gruppen jo håbe, at de kan
lykkes at få en endelig politisk aftale.
For vi har gået meget stærkt ind på,
har stærkt ønsket, at på ældre mennesker integreret
netop i disse boligkomplekser.
vi har også i tankerne appelleret stærkt til
på Roskilde Boligselskab, som jo er den største
byherde her i Roskilde og har gjort det
gennem mange år.
Netop er fortalt, at det er et spørgsmål
om at få mange ældre ind ved kommunens
hjælp selvfølgelig.
Jamen altså, vi er helt enige, altså, ældrenevner
er enige med gruppen omkring de her ting,
som både Poul Bæk og Søren Pedersen siger.
Socialudvalget og det politiske udvalg er også enige
i, at det er et meget, meget væsentligt
spørgsmål, hvis vi skal have en ordentlig ældrepolitik
på boligområdet i Roskilde Kommune.
Nu håber vi om, at de der 80
-100, det bliver ikke kun netotal, for sådan
som er omkring det akutte boligproblem for andre
end ældre, hvis jeg må udtrykke det på
den måde, den er i størrelse af sådan
80-100 om året.
Så kan man jo altså selv se om,
hvordan boligkøen ser ud i forhold til de
mere sociale områder.
Og hvis de skal opfyldes, så bliver det
sådan set så kun 50 til ældre.
Men nu vil Socialudvalget jo ikke gøre det
op i forhold til en fordeling om de
ældre.
Og det kommer i gang.
Og der er sat penge af til det
værste til statsstyrelsen.